Počátkem tohoto týdne spustila česká společnost Elisabeth Pharmacon distribuci vlastních laboratorních testů na koronavirus. Zatímco nyní musí většina laboratoří certifikované sady testů dovážet ze zahraničí a často mají s dodávkami problém, brněnská firma uvádí, že je schopná svou vlastní produkcí pokrýt celou domácí spotřebu. "Vyrábět můžeme desítky souprav pro tisíce analýz denně," ujišťuje Omar Šerý, molekulární biolog a jednatel firmy.
Vývoji a výrobě testovacích souprav se Elisabeth Pharmacon věnuje od roku 2002, vytvoření té k diagnostice koronaviru SARS-CoV-2 pro ni tedy nebyl velký problém. "Její vývoj jsme spustili začátkem března," říká biolog Omar Šerý.
Diagnostickými sadami již nyní zásobuje některé z 51 vybraných laboratoří, které se v Česku věnují testování vzorků od lidí s podezřením na onemocnění Covid-19.
V roce 2017 byl jmenován profesorem v oboru genetika a molekulární biologie. Od roku 1998 pracuje na Přírodovědecké fakultě Masarykovy univerzity, v současné době v Ústavu biochemie. Od roku 2010 je zaměstnán na částečný úvazek v Ústavu živočišné fyziologie a genetiky Akademie věd ČR, kde od roku 2017 vede Laboratoř neurobiologie a patologické fyziologie. V roce 2001 spoluzaložil Elisabeth Pharmacon.
Testy jsou podle Šerého stoprocentní a mají v sobě zahrnutou i kontrolu správnosti výsledků. "Kdyby laborant udělal nějakou chybu nebo kdyby se například porouchal přístroj pro analýzu, tak se to promítne ve výsledku testu tak, že laborant zjistí, že při postupu došlo k nějaké chybě.
Dalším přínosem testu je, že se vše provádí v jedné zkumavce, čímž se šetří především čas laborantů, ale také například enzymy pro analýzu, které se stávají čím dál více nedostatkovým zbožím," popisuje molekulární biolog, jenž coby profesor působí na Masarykově univerzitě v Brně.
Testovací sady, které jeho firma vyvinula, využívají metodu označovanou zkratkou PCR. V laboratořích je poměrně běžná a využívá se například u virové hepatitidy, chlamydií, boreliózy nebo pro určení konkrétního podtypu chřipky.
Firma působí na českém a zahraničním trhu především jako výrobce diagnostických zdravotnických prostředků a jako distributor laboratorního materiálu a vybavení, laboratorních přístrojů a diagnostických testů a souprav pro výzkumné, medicínské, veterinární a potravinářské účely. Má celkem 18 zaměstnanců a sídlí v Brně.
O testovací soupravy vyráběné v Brně je podle Šerého zájem v tuzemsku i v zahraničí.
Sady dodá společnost Elisabeth Pharmacon i Fakultní nemocnici v Motole, která patří k největším testovacím laboratořím v Česku. "Tento týden jsme se s nimi na dodávce domluvili," potvrzuje Ludmila Šimáčková, zástupkyně vedoucí odboru komunikace nemocnice.
Podle Pavla Dřevínka, přednosty nemocnice, je i Motol doposud objednával z ciziny.
Ještě větší problém má ale nemocnice s odběrovými soupravami, používanými u lidí s podezřením na Covid-19. Potřebné jsou pro provedení výtěru z nosohltanu a musí být udělané tak, aby byly vhodné pro laboratorní zpracování.
V laboratorních podmínkách je dnes využívána takzvaná PCR metoda, která detekuje genetickou informaci viru. Jedná se o laboratorní metodu zmnožení úseku DNA, která je založená na principu replikace nukleových kyselin. Dále se používají rychlotesty, které u kontrolované osoby zjišťují přítomnost protilátek. Ty však nejsou natolik přesné. Existují i další metody, ale jsou méně časté.
"Nedají se nahradit obyčejnými vatovými štětičkami," říká Šimáčková. Ve FN v Motole jich aktuálně zůstává k dispozici 800, což při kapacitě 200 vyšetření denně pokrývá zásoby jen na čtyři dny. Kromě toho začínají nemocnici docházet i potřebné chemikálie.
„Shánění laboratorních materiálů je každodenní boj. Dodavatelé jsou zejména ze zahraničí,“ potvrzuje Nataša Bartoníková, primářka mikrobiologie Nemocnice Tomáše Bati ve Zlíně, jejíž laboratoř testy na koronavirus také provádí.
Společnost Elisabeth Pharmacon se vedle výroby testovacích sad snaží u Státního zdravotního ústavu získat povolení pro zařazení mezi síť laboratoří testujících vzorky na koronavirus. Laboratoř podle Šerého splňuje všechna přísná pravidla.
"Chápu obecnou ostražitost Státního zdravotního ústavu. Při testování je skutečně namístě," říká Šerý, podle nějž má koronavirus několik zarážejících charakteristik, které jeho diagnostiku znesnadňují.
"Virus může být vylučován i v počáteční fázi infekce, a to takovým přerušovaným způsobem, že může zůstat nerozpoznán. Při testování klinických vzorků jsme se setkali s velmi nízkými koncentracemi viru, jež by mohly být pokládány některými metodikami za negativní," vysvětluje.
Za zcela unikátní taktiku nové verze viru SARS lze pak pokládat to, že člověk může infikovat další lidi kapénkovou infekcí, aniž by sám měl jakékoliv příznaky. Ty se projeví až se značným zpožděním. "Virus se tak nepozorovaně plíží lidskou populací a nutí další a další lidi jako své hostitele produkovat obrovské množství svých kopií," upozorňuje brněnský vědec.
Tento článek máteje zdarma. Když si předplatíte HN, budete moci číst všechny naše články nejen na vašem aktuálním připojení. Vaše předplatné brzy skončí. Předplaťte si HN a můžete i nadále číst všechny naše články. Nyní první 2 měsíce jen za 40 Kč.
- Veškerý obsah HN.cz
- Možnost kdykoliv zrušit
- Odemykejte obsah pro přátele
- Ukládejte si články na později
- Všechny články v audioverzi + playlist