Předních manažerů ve vedení brněnských městských společností, které zajišťují základní potřeby města a poskytují jeho obyvatelům klíčové služby, jsme se zeptali:
Petr Fajmon, generální ředitel Tepláren Brno, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Brňané určitě mohou být hrdí, že se nám daří už 10 let držet cenu tepla z centrálního zásobování. To se nepodařilo žádné další teplárně v České republice. A navíc to má pro obyvatele významný ekologický efekt − čím více domácností využívá dálkové teplo, tím více se šetří životní prostředí. K tomu významně pomáhá i probíhající rekonstrukce parovodů na horkovody − po dokončení výměny to z pohledu emisí bude stejné, jako by z Brna zmizelo přes 10 tisíc aut.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
Těším se na inovaci v dopravě směrem k rozvoji ekologické e-mobility. Do pěti let bude mít Brno rozsáhlou síť veřejných dobíjecích stanic pro elektromobily a věřím, že i s růstem dobíjecích bodů budou souběžně přibývat elektromobily v ulicích Brna.
Miloš Havránek, generální ředitel Dopravního podniku města Brna, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Samozřejmě mohou být hrdí na fungující městskou hromadnou dopravu. Brno má provázaný systém MHD, který 24 hodin denně zajišťuje 80 autobusových, tramvajových i trolejbusových linek, 780 vozů, 1400 řidičů. Sledujeme aktuální trendy v oblasti smart technologií a jejich zaváděním usnadňujeme lidem cestování. Ať už to jsou chytré zastávky, bezkontaktní nákup jízdenek ve vozech nebo vývoj a testování aplikací a služeb. Pozitivní zpětná vazba nejen od místních obyvatel, ale také od zahraničních studentů a turistů nás těší a je pro nás velkou motivací.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
V závěru roku 2018 jsme jako hlavní partner stáli u pilotního projektu využití BIO CNG (bioplynu), vznikajícího při čištění odpadních vod, k pohonu autobusů městské hromadné dopravy. V ekologizaci MHD vidím budoucnost a těším se, že se snad v dohledné době zapojíme mezi ostatní moderní evropská města, kde už tento progresivní systém využití odpadů funguje. Další výzvou pro nás může být vodík jako zdroj energie nebo testování autonomních dopravních prostředků.
Jakub Kožnárek, generální ředitel Brněnských vodáren a kanalizací, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Především na zajištění bezproblémových služeb spojených nejen s dodávkou vysoce kvalitní pitné vody, ale i odváděním a čištěním odpadních vod v době pandemie koronaviru. Všichni zaměstnanci vodáren zvládají opatření na výbornou. Jejich práce je přitom srovnatelná s prací všech složek v první linii. Musely se nastavit a zavést nové systémy a jiné postupy − rozdělit směny podle připravených krizových plánů a zajistit, aby se jednotlivé týmy nepotkávaly. Aby v případě, že by někdo ze zaměstnanců onemocněl, nevystavil vodárny obtížné situaci. Jsou zákazníci, kteří nám volají a za zvládání situace děkují.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
Těším se na to, až bude v celém městě Brně dodávaná pitná voda měřena pomocí tzv. smart vodoměrů, tedy vodoměrů, které zajišťují dálkový odečet spotřeby vody. Je to způsob, jak jednoduše, rychle a pohodlně sledovat stav vodoměru prostřednictvím webové aplikace. Smart vodoměry jsou schopny identifikovat havárie na vnitřních rozvodech v nemovitostech našich zákazníků.
Filip Leder, předseda představenstva SAKO Brno, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
V rámci České republiky máme unikátně provázaný systém třídění odpadu a jeho následného zpracování. Zahrnuje síť sběrných středisek, nádob na třídění, mobilních svozů odpadu a ZEVO (zařízení na energetické využívání odpadů), které je připojeno na síť centrálního zásobování teplem. Díky tomu se chováme v odpadovém hospodářství maximálně účelně a nemusíme ukládat odpad na skládky. Seznam tříděných komodit se nám podařilo posílit o sběr bioodpadu a v blízké budoucnosti také o bioplynovou stanici, která nám umožní gastroodpadem pohánět naše svozová auta a městskou veřejnou dopravu.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
Efektivitu třídění ve městě výrazně posílíme vybudováním automatické dotřiďovací linky v areálu SAKO Brno. Zvládne účinně vytřídit až 4,5 tuny materiálu za hodinu. Optické senzory a separátory kovů dokážou rychle a kvalitně rozlišit a oddělit různé druhy odpadů. Tím výrazně zvýšíme kapacitu a kvalitu třídění.
Martin Mikš, generální ředitel STAREZ − SPORT, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Rád bych zdůraznil, jak je důležité, že velká sportoviště patří městu. Na udržování a renovaci venkovních a krytých sportovišť město vynakládá nemalé částky a i v době, kdy jsou některá z nich ještě uzavřena, se o ně musíme starat, aby byla připravena na otevření v co nejkratším čase. Některé bazény je výhodnější nevypouštět, je tedy potřeba vodu stále filtrovat a udržovat v hygienických normách. Venkovní hřiště či koupaliště potřebují stálou zahradnickou úpravu a technologie musí procházet pravidelnou kontrolou funkčnosti. Sportoviště jsou díky městu Brnu připravena pro veřejnost a venkovní koupaliště nachystána na letní sezonu. V této souvislosti nabízíme tyto služby i přes Brno iD.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
Odpověď by byla velice dlouhá, protože ve spolupráci s městem Brnem připravujeme velké množství sportovních projektů. Nejblíže k realizaci mají tyto projekty: Na Riviéře stavíme dva nové beachvolejbalové kurty, které se po letní sezoně zastřeší a budou fungovat celoročně. Hned za dopravním hřištěm Riviéra vyroste rozsáhlé, volně přístupné workoutové hřiště s mnoha prvky pro děti, dospělé i seniory. Mimořádně významným projektem, který je schválen Radou města Brna, je výstavba nového 25metrového bazénu v Lužánkách; k jeho ohřevu by měl být využit nový tepelný výměník, což je bezpochyby smart řešení. Konečně budeme mít za Lužánkami bazén i pro širokou plaveckou veřejnost, zejména rodiny s dětmi, jež z důvodu velikosti a hloubky 50metrový bazén nevyužívají. Současně tak vznikne rozplavbový bazén, který je nutný pro mezinárodní soutěže všech plaveckých disciplín.
Roman Nekula, správní ředitel Brněnských komunikací, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Představte si svět bez dopravních nehod, kdy už nikdo na silnici nezemře. Je fascinující být při tom, když se designuje budoucnost mobility. Dříve než dosáhneme autonomní dopravy, musíme naučit auta mluvit mezi sebou navzájem, ale také s infrastrukturou, kterou využívají. Dozvědět se o problému dříve, než ho jako řidiči uvidíme, nám dává šanci včas a bezpečně na situaci reagovat, a to díky datové komunikaci. Brno může být právem hrdé na to, že mělo odvahu být s touto inovací mezi prvními v Evropě. Dnes je v rámci komunity kooperativních inteligentních dopravních systémů významně vidět na mapě. Účast naší městské společnosti v evropském projektu C-Roads významně přispívá i k plynulejšímu a bezpečnějšímu průjezdu hasičských vozů a městské hromadné dopravy světelně řízenými křižovatkami.
Pavel Rouček, generální ředitel Technických sítí Brno, akciové společnosti
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Z oblastí v gesci Technických sítí Brno lidé nejvíce vnímají veřejné osvětlení. O jeho chod se staráme přes 20 let a v porovnání s městy v tuzemsku i zahraničí v Brně dosahujeme vynikajících parametrů jak u svícení, tak u jeho úspornosti. Ve velké míře se rovněž věnujeme tomu, aby bylo veřejné osvětlení šetrné i k přírodě, a snažíme se minimalizovat světelné znečištění, což potvrdilo také nedávné zhasnutí veřejného osvětlení v Brně. TSB zajišťují i bezpečné fungování datového centra a magistrátní sítě propojující radnice všech částí. A vynechat nemohu péči o kolektory, jejichž odvlhčení bylo unikátní i v evropském měřítku.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
Díky přístroji, který vlastníme jako jediní v republice, jsme poprvé prověřili statiku u všech 34 tisíc stožárů veřejného osvětlení a pokračujeme dál. Příští rok bychom měli jako první získat od VUT v Brně analyzátor, který umožní zjistit jas svítidel mnohem přesněji než dosavadní metody. Brno tak bude svítit ještě bezpečněji, úsporněji a šetrněji k životnímu prostředí. V neposlední řadě je to však také tzv. Městský standard pro budování komunikační infrastruktury, který byl přijat Zastupitelstvem města Brna na jeho březnovém zasedání. Hlavním cílem schválené metodiky je minimalizace opakování výkopových prací liniového charakteru na území města Brna.
Jitka Sládková, předsedkyně představenstva Technologického parku Brno, a. s.
Na kterou městskou službu by podle vás měli být Brňané pyšní?
Brňané by měli být pyšní na hustotu a četnost městské hromadné dopravy. To, co poskytuje DPMB, je unikátní služba, která nemá ve světě obdoby. Mít možnost kdykoliv dojet v rámci Brna kamkoliv, je obrovský luxus. Jsem ráda, že jedna z nejčastěji jezdících tramvajových linek − č. 12 − končí právě v Technologickém parku, kde pracuje cca 7500 zaměstnanců a až 15 tisíc studentů a výzkumníků. Celá lokalita je v rámci České republiky a střední Evropy unikátní.
Na kterou z připravovaných inovací se vy osobně nejvíc těšíte?
Nejvíce se těším na inovace směrem k přírodě, jako jsou dobíjecí parkovací místa, fotovoltaika a zelené střechy. Zároveň tímto děkuji za spolupráci Teplárnám Brno a společnosti SAKO, které jsou lídry těchto projektů. Kromě lepšího hospodaření s energiemi plánujeme více venkovních pracovních možností tak, aby rostla kvalita života pro všechny, kdo v TPB pracují nebo se zde pohybují.
Tento článek máteje zdarma. Když si předplatíte HN, budete moci číst všechny naše články nejen na vašem aktuálním připojení. Vaše předplatné brzy skončí. Předplaťte si HN a můžete i nadále číst všechny naše články. Nyní první 2 měsíce jen za 40 Kč.
- Veškerý obsah HN.cz
- Možnost kdykoliv zrušit
- Odemykejte obsah pro přátele
- Ukládejte si články na později
- Všechny články v audioverzi + playlist